

Transportno tržište je započelo 2026. godinu sa više dinamike nego što se očekivalo, ali pod znatno zaoštrenijim strukturnim uslovima: snažna potražnja susrela se sa i dalje primetno smanjenom ponudom transportnih kapaciteta usled brojnih insolventnosti i kontinuiranog smanjenja kapaciteta. To bi se moglo dodatno proširiti zbog geopolitičke situacije.

Sve veća smanjenja voznog parka kamiona

Iako su privredni impulsi ostali slabi, u prvom kvartalu 2026. širom Evrope na berzi tereta TIMOCOM objavljeno je ukupno 41 % više ponuda tereta nego prethodne godine. Istovremeno su prijavljeni slobodni transportni kapaciteti nastavili da opadaju, tako da je nalogodavcima sve teže i vremenski zahtevnije da pronađu odgovarajući tovarni prostor – posebno na veoma prometnim rutama. Kapaciteti kamiona prijavljeni na TIMOCOM-u smanjili su se u prvom kvartalu za 7 % u odnosu na Q1 2025. „Geopolitičke napetosti i rastuće cene energije pojačavaju pritisak na transportne kompanije da svoje kapacitete koriste što efikasnije i profitabilnije. Pošto to ne uspeva uvek, posledica je da se deo voznog parka povlači iz upotrebe“, kaže Gunnar Gburek, portparol kompanije i rukovodilac poslovnih poslova u TIMOCOM-u. Ovo gledište potvrđuje i Savez za drumski teretni saobraćaj, logistiku i odlaganje otpada (BGL), koji govori o potencijalnom smanjenju voznog parka od 10 do 20 % u Nemačkoj.



Konjunkturni impulsi ostaju sporadični

Prvi kvartal prikazuje podeljenu sliku: slabi trgovinski impulsi i prijemi naloga u prerađivačkoj industriji kao i opadajuća potrošnja, u početku su usporili potražnju. Međutim, tokom daljeg toka kvartala postali su vidljivi prvi konjunkturni impulsi. Tako je, prema Saveznom zavodu za statistiku, industrijska potražnja u Nemačkoj u februaru porasla za 3,5 % u odnosu na isti mesec prošle godine. Pokretači su pre svega bili automobilska industrija, kao i rast potrošačkih dobara od 4,5 %. Odgovarajuće visok udeo tereta u TIMOCOM Transportnom barometru u februaru potvrđuje neposredan uticaj na tržište transporta. U martu je uskršnja trgovina podržala tržište uprkos zaoštravanju svetsko-političke situacije.

Potražnja za transportnim uslugama značajno je porasla

U martu je udeo tereta u celoj Evropi iznosio 79 % i time bio 11 procentnih poena iznad prethodne godine, dok je januar (79 %) zabeležio rast od 4 procentna poena, a februar (75 %) rast od 9 procentnih poena. Potražnja za tovarnim prostorom razvijala se snažnije nego što je ekonomska situacija nagoveštavala – što ukazuje na kratkoročno planiranje i obezbeđivanje transportnih kapaciteta u nesigurnim vremenima.

Unutar Nemačke razvoj je bio sličan: u Q1 2026. ukupno je zabeleženo 37 % više ponuda tereta nego u istom kvartalu prethodne godine. Udeo tereta iznosio je 68 % u tradicionalno inače uravnoteženijem februaru, što je 7 procentnih poena više nego godinu ranije, i u martu se povećao za 9 procentnih poena u odnosu na mart 2025. na 77 %.

Udeo tereta u Nemačkoj:


jan 2026 78 % (+2 pp u odnosu na jan 2025)


feb 2026 68 % (+7 pp u odnosu na feb 2025) 


mar 2026 77 % (+9 procentnih poena u odnosu na mar 2025) 

Potražnja za transportom i kapaciteti unutar Austrije i dalje su uravnoteženi

Broj objavljenih ponuda tereta unutar Austrije takođe je porastao u odnosu na 2025. godinu. U prvom tromesečju bilo je 40 % više ponuda nego prethodne godine. Odnos tereta i tovarnog prostora, prema TIMOCOM transportnom barometru, približio se gotovo uravnoteženim vrednostima, sa udelom tereta od 47 % u martu. Povećanje od 13 procentnih poena u odnosu na prethodnu godinu naglašava znatno povećanu dinamiku tržišta od početka rata u Iranu. Očekuje se da će se ovaj razvoj nastaviti i u aprilu 2026. godine.


jan 2026 43 % (+4 pp u odnosu na jan 2025) 


feb 2026 43 % (+9 pp u odnosu na feb 2025) 


mar 2026 47 % (+13 pp u odnosu na mar 2025) 

„Izazovna situacija u kojoj se privreda nalazi jasno se vidi kroz dodelu transportnih naloga na spot tržištu. Ovde nalogodavci kratkoročno pronalaze tovarni prostor, dok stalni podizvođači smanjuju svoje kapacitete ili ne žele da ulaze u dugoročnije obaveze pod nesigurnim uslovima. Slični trendovi mogu se uočiti u brojnim ključnim evropskim zemljama, posebno na rutama sa velikom potražnjom“, kaže Gunnar Gburek.



Cene transporta reaguju sa zakašnjenjem

Početkom godine evropske spot tržišne cene ponovo su značajno opale u odnosu na kraj prethodne godine. Sa porastom tenzija u sukobu na Bliskom istoku, ponovo je zabeležen rast cenovnih ponuda, koji je u martu rastao iz nedelje u nedelju. Izvođači transporta su na evropskim rutama u proseku tražili 9,5 % više cene po kilometru nego u istom kvartalu prethodne godine, dok su nalogodavci nudili u proseku 8,9 % više. Nedeljne prosečne cene kretale su se između 1,49 €/km i 1,75 €/km.

Unutar Nemačke prosečne cene su bile više, ali su zabeležile sličan procentualni rast u prvom kvartalu: zahtevi prevoznika porasli su u proseku za 9,7 % u odnosu na isti kvartal prethodne godine i dostigli vrednosti iznad 2 evra po kilometru. Ponuđene transportne cene nalogodavaca porasle su u proseku za 9,1 % u odnosu na prethodnu godinu. Tako su ponuđene cene u proseku iznosile između 1,59 €/km i 1,98 €/km.

Perspektiva u uslovima neizvesnog geopolitičkog razvoja

Drugi kvartal ove godine u velikoj meri će zavisiti od razvoja ratnih dešavanja na Bliskom istoku i blokade Ormuskog moreuza.

U optimističnoj prognozi TIMOCOM-a, koja polazi od smirivanja situacije u narednim nedeljama, udeo tereta će se u aprilu samo blago promeniti i iznositi oko 80 %. U maju će, usled kratkih prazničnih nedelja, blago porasti (82 %) i time minimalno premašiti nivo iz prethodne godine. U junu udeo tereta verovatno neće pasti ispod 80 %.

„Ako se sukob s Iranom oduži i dodatno zaoštri, to će imati ozbiljnije posledice koje ne bi pogodile samo industriju, već bi mogle trajno narušiti celu privredu. Transportni kapaciteti trajno će nestajati u Srednjoj Evropi. Njih ne mogu u potpunosti nadoknaditi prevoznici ili transportna preduzeća iz drugih evropskih zemalja“, kaže Gunnar Gburek iz TIMOCOM-a. Logističku granu ne pokreće rast, već nesigurnost, eksplozija troškova i kontinuirani pad kapaciteta. Jedna od posledica mogao bi biti još fragmentiraniji transportni tržišni sistem sa lokalnim uskim grlima i oscilacijama u ponudama i cenovnim predlozima.